Větru, dešti neporučíte. Měli bychom úplatků plnou skříň, směje se meteorolog
Zase jim to nevyšlo. Zdání omylnosti předpovědí počasí často vychází z toho, že bereme vážně celorepublikovou předpověď. U nás za domem ale může být úplně jinak.
„Většina lidí třeba slyší, že bude pršet na většině území. A pak prší na jihu republiky a na severu ne. Může to tedy být zavádějící. Doporučoval bych sledovat regionální předpověď počasí,“ říká Jaroslav Tuček z Českého hydrometeorologického ústavu.
Den meteorologů
Na 23. března připadá Světový den meteorologie. Připomíná rok 1950, kdy v tento den vznikla Světová meteorologická organizace. Československo bylo jedním z jejích zakládajících členů.
Kolektivní dílo
Předpověď vychází ze základu aktuálního počasí v republice a v Evropě. „Pak se teprve díváme na synoptické mapy, předpovědní modely. Výstupy zkombinujeme se zkušenostmi a z celého balíku nám vypadne nějaká předpověď, kterou dál konzultujeme.“
Meteorolog sleduje počasí průběžně celý den. „Dostáváme různé materiály a předpověď neustále upravujeme. Všechny pobočky ČHMÚ se taky každý den spojí a jednotlivé předpovědi konzultují. Na základě připomínek všech regionálních pracovišť se vytváří ta jednotná předpověď pro celou republiku.“
Pranostiky mají něco do sebe
Lidovou moudrost profesionální meteorolog nebere na lehkou váhu. „Svého času pranostiky nějaké uplatnění měly. Vycházely z pozorování našich předků. Byl to takový počátek meteorologie. Některé pranostiky význam mají, další ale zapadly anebo význam ztratily.“
A co mobilní aplikace, díky kterým může být meteorolog z každého z nás? „Jsem trochu odpůrce všech aplikací obecně. Jinak počasí v mobilu je taková praktická věc. Pro laickou veřejnost naprosto ideální, pohodlné, příjemné. Nějakou předpověď to ukáže. Kdo se tím chce zabývat víc do hloubky, může přijít na naše stránky, kde najde specifika pro počasí jednotlivých regionů.“
Počasí na přání se podle Tučka zajistit nedá. „Kdyby to šlo, máme úplatků plnou skříň. Pokusy samozřejmě jsou. Při někdejší letní olympiádě v Číně rozháněli mraky. Používalo se to taky v bývalém Sovětském svazu, kde se střílelo kolem Rudého náměstí, aby se vypršelo tam a na náměstí bylo sucho. Výsledek bývá značně nejistý.“
A jak bude?
Počasí je vděčné téma, když nevíte, jak s někým navázat rozhovor. „Pokud někomu řeknu, že jsem meteorolog, tak přichází otázka na počasí. Automaticky odpovídám, že nejsem v práci a nevím. Nejsem přímo vystudovaný meteorolog. Ale můj obor má s počasím hodně společného. Studoval jsem pilotní školu. Když jsem s létáním skončil, tak jsem se dostal k počasí,“ popisuje Tuček.
Související
-
Alena Zárybnická: Když jsem zmeškala počasí, dva roky jsem si nařizovala budík
V Záletech se karta obrátila a Alenu Zárybnickou vyzpovídá vedoucí programu Českého rozhlasu Pardubice Zdeněk Novák.
-
Počasí nakonec zvítězilo nad vlaky, říká meteorolog Michal Žák
Host Záletů tentokrát nemá těsnou vazbu na východní Čechy. Narodil se v Třebíči, žije a pracuje v Praze. O východních Čechách ale ví, co se počasí týká, úplně všech...
-
Předpovědět počasí není lehké ani na Sahaře
Každý den jsme s nimi ve spojení a přinášejí Vám předpověď počasí přímo pro východní Čechy. Ano, meteorologové z Českého hydrometeorologického ústavu v Hradci Králo...
Více z pořadu
E-shop Českého rozhlasu
Starosvětské příběhy lesníků z časů, kdy se na Šumavě ještě žilo podle staletých tradic.
Václav Žmolík, moderátor
![ze_světa_lesních_samot.jpg ze_světa_lesních_samot.jpg](https://pardubice.rozhlas.cz/sites/default/files/styles/cro_3x2_mobile/public/images/30211a0c09767f56cedafa33e6481497.jpg?itok=KWqo-X-T)
![](https://pardubice.rozhlas.cz/sites/default/files/styles/cro_1x1_mobile/public/images/b71c5d2b93b9741c57997922a6ba086a.jpg?itok=pJjrY4Ii)
3x Karel Klostermann
Komplet obsahuje dva šumavské romány Ze světa lesních samot, V ráji šumavském a povídkový soubor Mrtví se nevracejí z pera klasika české literatury Karla Klostermanna (1848 - 1923), který tomuto kraji zasvětil celé své dílo.