Chemické znečištění nezná hranice, používejme selský rozum a snažme se omezit plasty, apeluje vědkyně
V rámci výzkumného projektu INFERNO se Jana Navrátilová zabývá vlivem chemických látek na reprodukční schopnost hasičů. Spolupracuje při tom s embryologem Michalem Ješetou z Centra asistované reprodukce FN Brno a také se Školicím a brněnským střediskem výcvikového zařízení Hasičského záchranného sboru ČR.
Čtěte také
Téma zaujalo Navrátilovou při pobytu na americkém ministerstvu životního prostředí v Severní Karolíně. V posledních letech se zvýšil zájem o zkoumání perforovaných sloučenin, protože jsou to látky, které se průmyslově vyrábí.
„Hasiči jsou vystaveni těmto látkám ve větším množství z hasicích pěn. Máme je ale všichni kolem sebe i v sobě. Tyto chemikálie najdeme například ve voděodolném oblečení, krabicích na pizzu – všude, kde má být obal odolný mastnotě a vodě. Jsou také tam, kde použijeme plasty nebo jakékoliv zpomalovače hoření. Dopad jejich působení na zdraví a plodnost je zatím nejasný, proto chceme poznat víc souvislostí,“ vysvětluje Navrátilová z Recetoxu.
Jejich výzkumný projekt ještě není ukončený. Jako výsledek by měla vzniknout mimo jiné i sada doporučení pro hasiče. „Aby věděli, jak se chovat po zásahu – že by třeba neměli v pracovním oblečení chodit domů za rodinou.“
I když některé zdravotní souvislosti mezi bisfenoly a našim zdravím už jsou doložitelné, vědci a výzkumníci mají ještě stále co objevovat. Vidí v tom také smysl své práce. „Věda by vždy měla sloužit společnosti. Vynalezli jsme a používáme věci, které nám ulehčují život, ale nesou i potenciální vyšší zdravotní rizika. Snažíme se zjišťovat, zda jsou některé látky skutečně tak nebezpečné. Používejme selský rozum, snažme se omezit plasty, používat přírodní kosmetiku, inspirujme se tím, jak žili naše babičky a dědové.“
Související
-
V suchých okresech si ani pivo na benzínce nekoupíte. Manželé Kšiňanovi o výzkumu i životě v USA
Manželé Kšiňanovi se v brněnském výzkumném centru Recetox zabývají problémovým chováním mezi mladistvými nebo také pitím alkoholu. Jak vnímají svá vědecká ocenění?
-
Výzkum by měly víc financovat firmy. Stát jej podporuje vyšší měrou než Izrael, poukazuje ministryně
Proč jsou čeští vědci málo úspěšní v čerpání evropských dotací? Proč Česko pokulhává v inovacích za evropským průměrem?
-
Modré světlo z LED žárovek narušuje biorytmus, světelné znečištění škodí lidem, varuje aktivista
„Umělé světlo a lampy v místech, kam přiletí hmyz, představuje tisíce luxů. Jednou jsem vyjel na plošině k desetimetrovému sloupu a naměřil jsem tam 30 000 luxů,“ upozorňuje aktivista.
Více z pořadu
E-shop Českého rozhlasu
Starosvětské příběhy lesníků z časů, kdy se na Šumavě ještě žilo podle staletých tradic.
Václav Žmolík, moderátor
![ze_světa_lesních_samot.jpg ze_světa_lesních_samot.jpg](https://zlin.rozhlas.cz/sites/default/files/styles/cro_3x2_mobile/public/images/30211a0c09767f56cedafa33e6481497.jpg?itok=KWqo-X-T)
![](https://zlin.rozhlas.cz/sites/default/files/styles/cro_1x1_mobile/public/images/b71c5d2b93b9741c57997922a6ba086a.jpg?itok=pJjrY4Ii)
3x Karel Klostermann
Komplet obsahuje dva šumavské romány Ze světa lesních samot, V ráji šumavském a povídkový soubor Mrtví se nevracejí z pera klasika české literatury Karla Klostermanna (1848 - 1923), který tomuto kraji zasvětil celé své dílo.